Guvernul ungar va elimina taxele pe profiturile excepționale impuse companiilor de telecomunicații și farmaceutice începând din 2025, a declarat ministrul Economiei, Marton Nagy, potrivit postului de televiziune ATV, preluat de Reuters.
11 septembrie - Maratonul Impactul fiscalitații în economie. Parteneri: ARB, CEC Bank, CITR
18 septembrie - Eveniment Profit.ro e-commerce – Provocările creșterii pe o piață cu concurență tot mai dură - Ediția a V-a. Parteneri: CEC Bank
24 septembrie - Eveniment News.ro – ROINVEST - Ediția a V-a. Parteneri: ARB, CEC Bank, ROCA, TeraPlast
7 octombrie - Eveniment Profit Energy.forum - Ediția a VIII-al Parteneri: Raiffeisen Bank
5 noiembrie - Gala Profit – Povești cu Profit... Made in Romania. Parteneri: ARB, Garanti BBVA, Raiffeisen Bank, Philip Morris Romania
La începutul acestei săptămâni, Executivul de la Budapesta a majorat taxa pe bănci și a anunțat că taxele pe profiturile excepționale impuse băncilor și retailerilor vor fi prelungite și după 2024 dar în același timp a decis să elimine taxele pe profiturile excepționale impuse companiilor aeriene, scrie Agerpres.
![FOTO ANPC a controlat aproximativ 1.000 de operatori economici din morărit și panificație / Au fost retrase definitiv de la vânzare 12 tone de pâine](http://i0.1616.ro/media/2/2621/33215/21662733/2/bread-1667205-1920.jpg?width=151)
„Taxele pe profiturile excepționale ale băncilor sunt justificate”, a declarat Marton Nagy, la un briefing de presă.
În 2022, Guvernul condus de premierul Viktor Orban a introdus taxe pe profiturile excepționale pentru o gamă largă de sectoare, inclusiv bănci, companii de asigurări, firme din energie, companii aeriene, de telecomunicații și farmaceutice, în încercarea de a a coperi golurile din buget. La acea dată, Executivul de la Budapesta informa că își propune să colecteze 800 de miliarde de forinți (2,2 miliarde de dolari) din aceste taxe pe „profiturile excepționale” ale firmelor, ceea ce a afectat cotația acțiunilor la bursa de la Budapesta și i-a îngrijorat pe investitori.
În pofida acestor măsuri, deficitul bugetar anual al Ungariei s-a situat la o medie de 7% începând din 2020, iar la aceasta s-a adăugat o inflație care a trecut de 25% în primul trimestru din 2023, care a revenit în zona de o singură cifră în luna septembrie a anului trecut.
Majorarea dobânzilor, pentru a readuce inflația sub control, a venit pe seama reducerii activității de creditare și a consumului gospodăriilor, ceea ce a frânat revenirea economică a Ungariei și a redus veniturile strânse la bugetul statului de pe urma taxelor pe consum.