Deficitul bugetar pentru primele șase luni se situează la circa 3,6% din PIB, a declarat astăzi premierul Marcel Ciolacu, confirmând astfel datele anunțate de către Profit.ro încă de la începutul lunii iulie. Premierul a încercat să justifice nivelul deficitului prin cheltuielile pentru investiții, inclusiv cofinanțări pentru proiecte cu fonduri UE.
De ce este important: Nivelul deficitului pentru prima jumătate a anului este unul destul de ridicat și face puțin probabilă respectarea țintei de 5% din PIB pentru întreg anul, asumată prin construcția bugetului. Perioada verii este de obicei una bună pentru bugetul statului, lunile iunie și iulie fiind istoric cu venituri la ANAF peste media lunară. Iulie, de exemplu, este luna în care în conturile statulu intră cea mai mare parte a veniturilor din dividende de la companii de stat. Tot o practică bugetară este și explozia cheltuielilor bugetare în ultimele două luni din an.
De asemenea important: Trebuie menționat că deficitul exprimat în termeni cash (cel folosit de Guvern) a fost încărcat semnificativ în primele luni din acest an de cheltuieli amânate la plată de pe finalul anului trecut. Aceste amânări la plată cosmetizează deficitul cash, dar nu influențează deficitul ESA, cel raportat de către Comisia Europeană. Premierul Marcel Ciolacu susține că Guvernul va semna cu viitoarea Comisie Europeană un acord pentru reducerea deficitului bugetar pe durata a 7 ani, cu o scădere de 0,74% anual.
11 septembrie - Maratonul Impactul fiscalitații în economie. Parteneri: ARB, CEC Bank, CITR
24 septembrie - Eveniment News.ro – ROINVEST - Ediția a V-a. Parteneri: ARB, CEC Bank, ROCA, TeraPlast
30 septembrie - Eveniment Profit.ro e-commerce – Provocările creșterii pe o piață cu concurență tot mai dură - Ediția a V-a. Parteneri: CEC Bank, ContentSpeed
7 octombrie - Eveniment Profit Energy.forum - Ediția a VIII-al Parteneri: Raiffeisen Bank
5 noiembrie - Gala Profit – Povești cu Profit... Made in Romania. Parteneri: ARB, Garanti BBVA, Raiffeisen Bank, Philip Morris Romania
"Și, din punctul meu de vedere, este perioada cea mai importantă pentru România până finalizăm exercițiul financiar actual, până terminăm exercițiul financiar actual și PNRR-ul. Cu alte cuvinte, cred că până acum vreo 2,65 din 3... și 3 și 6 parcă e, suntem cu deficitul, sunt băgați direct vreo 58 de miliarde de lei, respectiv, faceți și dumneavoastră socoteala, peste 11 miliarde de euro numai direct în investiții", a declarat jurnalisștilor premierul Marcel Ciolacu, prezent la Forumul de afaceri organizat cu prilejul reuniunii Parteneriatului pentru Cooperare Transatlantică în Energie și Climat (P-TECC).
![Inspectorii Antifraudă au intrat în control la firmele care efectuează inspecții tehnice periodice pentru mașini. Peste 19.000 de prestații ITP nefiscalizate la o singură firmă](http://i0.1616.ro/media/2/2621/33217/21674131/2/auto-2191185-1280.jpg?width=151)
Premierul a justificat nivelul ridicat al deficitului la șase luni, comparativ cu obiectivul asumat prin legea bugetului de 5% din PIB, prin nivelul ridicat al cheltuielilor pentru investiții.
În primele șase luni ale anului 2023, deficitul a fost de 2,34% din PIB, 37,21 miliarde lei.
Execuția bugetului general consolidat în primele cinci luni ale anului 2024 s-a încheiat cu un deficit de 60,10 miliarde lei, respectiv 3,40% din PIB față de deficitul de 36,91 miliarde lei, respectiv 2,30% din PIB aferent celor cinci luni ale anului 2023, anunță Ministerul de Finanțe.
Iunie a fost și anul trecut o lună cu o situație bugetară bună, pasul de creștere a deficitului fiind în iunie 2023 de numai 0,02 puncte procentuale, de la 2,32% din PIB la final de mai, la 2,34% la final de iunie. În general, iunie este o lună cu venituri bugetare semnificativ peste media lunară.
![DOCUMENT Ion Cupă, fost șef al Vămii, a primit un mandat de încă șase luni pe postul de secretar general adjunct la ANAF](http://i0.1616.ro/media/2/2621/33243/21673615/3/ion-cupa.jpg?width=151)
Guvernul a avut un deficit de 0,45% din PIB în ianuarie, de 1,22% din PIB în luna februarie, de 0,39% în martie, 1,18% în aprilie, de 0,16% în luna mai și de 0,21% în luna iunie.
Deficitul din luna mai a fost diminuat artificial de decizia Guvernului de a face în aprilie plăți în avans la pensii de 9,33 miliarde lei (0,53% din PIB), ceea ce a încărcat suplimentar deficitul din aprilie, dar a diminuat artificial deficitul din mai. Cu o plată la timp a pensiilor, deficitul din aprilie ar fi fost de 0,65%, iar cel din mai de 0,69%.
Datele de mai sus privind deficitul sunt în termeni cash, în timp ce Comisia Europeană folosește pentru estimări standardul ESA. Deficitul în termeni ESA este relevant în cadrul procedurii de deficit excesiv și include unele obligații de plată (cum ar fi facturi și cheltuieli amânate pe anul următor) în plus față de deficitul cash. De exemplu, pentru anul trecut, deficitul cash a fost anunțat la 5,7% de către Guvern, în timp ce deficitul ESA a fost anunțat de către Comisie la 6,6% din PIB.
CE estimează pentru anul 2024 un deficit bugetar (ESA) de 6,9%, foarte important întrucât acesta este nivelul de la care, în urma negocierilor care vor fi derulate până în toamnă, România va începe programul de reducere a deficitului bugetar pe noul cadru financiar al UE (care înlocuiește procedura de deficit excesiv).
![DOCUMENT Ministerul Finanțelor cere zeci de milioane de lei în plus de la Guvern pentru salarii, penalități legate de deșeuri impuse României de UE și plata unor contracte](http://i0.1616.ro/media/2/2621/33243/21672391/2/ministerul-de-finante.jpg?width=151)
Noul cadru european privind corectarea deficitelor bugetare
UE a introdus în 2024 noi reguli referitoare la stabilitatea finanțelor publice ale statelor membre. Astfel, Comisia Europeană va derula negocieri bilaterale cu statele membre pentru a stabili un plan fiscal cu un orizont de minim 4 ani.
Acest plan poate fi extins până la 7 ani (cel mai probabil în cazul României) și încurajează investiții și angajamente de reformă.
Referințele din prezent în ce privește stabilitatea finanțelor publice rămân neschimbate: un nivel maxim al deficitului de 3% din PIB și un nivel maxim al îndatorării de 60% din PIB.
Printre noutăți, este prevăzută o ajustare minimă a deficitului bugetar cu 0,5 puncte procentuale pe an, dacă un stat se situează peste pragul de 3% din PIB.
Noul cadru include și un rol mai puternic pentru instituțiile fiscale independente (în România Consiliul Fiscal), dar și prevederi pentru o mai bună administrare a companiilor de stat.